home
***
CD-ROM
|
disk
|
FTP
|
other
***
search
/
Chip 1996 April
/
CHIP 1996 aprilis (CD06).zip
/
CHIP_CD06.ISO
/
hypertxt.arj
/
9526
/
PANDORA2.CD
< prev
next >
Wrap
Text File
|
1996-02-11
|
45KB
|
728 lines
@VEz az igazi...@N
...a hamisítvány nem így néz ki. Igen, az Intel
processzorok közt is akad hamisítvány: közönséges 386-ost
szerelnek fel fûtôszállal, hogy legyen mit hûteni, és a
Pentiumokra jellemzô ventilátorral, hogy meg ne süljenek.
Akadt horogra felpolírozott, átcímkézett Pentium is. Csak a
címke szerint 120-as, valójában fele akkora frekvencián
ketyeg. Van cache RAM szilícium nélkül és kisebb kapacitású
lappal, van selejt IC, van olyan, amelyet eredetileg
videojátékba szántak -- és végül van, aki ezeket megveszi.
Amikor lapunk április 27-i számában arról adtunk hírt,
hogy a német Quelle áruházláncnál megrendelhetô Privileg
486DX/2-66- os gépek valójában csak egy 33 megahertzes 486DX
teljesítményét nyújtják, még nem tudtuk, hogy Pandora
szelencéjét nyitottuk fel. Más, németországban beépített
alaplapok (amelyeket a @KMagazin für Computertechnik@N szerint a
tajvani Chaintechnél gyártottak 486SLD típusjellel, Sis-471
lapkakészlettel és AMI BIOS-szal) szintén nem számítanak
ritkaságnak. Május 11-i számunkban már hazai esetekrôl
kellett beszámolnunk. Két olyan 486-os alaplap akadt fenn a
szitán, amelyen a gyártó álcache-t helyezett el. Sajnos a
kettô közül csak az egyik gyártója volt teljes biztonsággal
azonosítható.
Május 25-én közöltük a helyreigazítást kérô forgalmazó
sorait és a cikkíró nyílt válaszlevelét. Az elôbbi arról
tájékoztatott, hogy szingapúri anyavállalata nem gyárt
486-os alaplaplapot, a hamis cache-en látható, felismerhetô
logóval ellátott matrica pedig nem más, mint cégének
garanciamatricája; szerzônk pedig arra hívta fel a
figyelmet, hogy a hamis cache nem csupán a gép értékét,
hanem annak teljesítményét is alaposan lerontja. A
végfelhasználóknak teljesítménycsökkenés által okozott kár
-- ötéves becsült élettartammal, ötezer darab hamis
alaplappal és mindössze 100 forintos órabérrel számolva --
milliárdos nagyságrendû -- nem beszélve arról az erkölcsi és
anyagi kárról, amelyet a (hazai) forgalmazók
szenvedtek-szenvednek el.
@VEz az igazi, avagy@N
@VPandora szelencéje@N
Ötezer hamis alaplap sem csekélység (nem egy
nyugat-európai vagy kisebb amerikai számítógépgyártó örülne,
ha ekkora, 3-4 százaléknyi részesedést szerezhetne a magyar
piacon), de egyesek szerint az sem kizárt, hogy tízszer
ennyi van forgalomban.
Mert milyen is ez a piac? Egyelôre közel sem olyan
rendezett, mint Nyugat-Európáé, és közelebb esik a
Távol-Kelethez, mint szeretnénk. Az olcsó hamisítványok még
lejjebb szorítják az amúgy is nyomott árakat;
elviselhetetlen árversenybe kényszerítik bele a tisztességes
utakon járó hazai gyártókat és forgalmazókat.
Hasonló következményekkel jár az illegális behozatal. A
vám- és áfamentesen behozott termékek árával a hivatalos
márkakereskedôk sem tudják felvenni a versenyt. Nem csupán
apró távol-keleti mûhelyekbôl kikerült alkatrészekrôl van
szó. A hamisítások és lopások miatt ez évtôl az Intel
kénytelen volt egyes mikroprocesszorait PIN-kóddal ellátni,
hogy azok útja -- a feketepiacon keresztül -- követhetô
legyen a gyártól a felhasználóig.
Legyen az Intel dolga kinyomoz(tat)ni, kik károsítják
meg! Minket -- mióta kinyitottuk Pandora szelencéjének
fedelét -- az érdekelt, mit tesznek a ránk, felhasználókra
szabadult bajban a hatóságok, a potenciális veszélyben lévô
vagy már rossz hírbe keveredett forgalmazók.
@VAz összeállítást készítette: Kelenhegyi Péter és
@VKôfalusi Viktor@N
@VMûszertechnika@N
Cikkeink nyomán egy vidéki nyomda arról értesítette
szerkesztôségünket, hogy nemrégiben vásárolt PC-i közül több
hamis cache-sel szerelt alaplapot tartalmazott. Bár a
szállító a Mûszertechnika Rt. egyik vidéki kft.-je volt, a
cég mintaszerûen járt el. @KBárdossy Dániel@N vezérigazgató-
helyettessel az eset kapcsán beszélgettünk.
""Ezek a fajta csalások, trükkök, becsapások sokkal
régebben kezdôdtek. Már a nyolcvanas évek közepén megvoltak.
Elôfordult egyszer a Mûszertechnikával is, de akkoriban az
összes nagyobb konkurensünk is mind-mind megjárta: a
Távol-Keletrôl rendelt szállítmányban kövek érkeztek
számítógép helyett. Ezektôl a -- legprimitívebb és
legdurvább -- esetektôl sok-sok lépcsôn át jutottunk el
odáig, ahol ma tartunk, az átszitázott RAM-okig és Intel
processzorokig. Menet közben mindenkinek nagyon sok céggel
volt problémája, de mivel a számítógép különleges, speciális
berendezés volt, e problémák nem kaptak akkora
nyilvánosságot. Mióta a PC szabványos közfogyasztási cikké
válik, és nehéz megmondani, miért jobb az egyik nagy márka,
mint a másik -- ahogy két sörmárka között sem könnyû
különbséget tenni --, a problémák egyre inkább felszínre
kerülnek.
Elôfordult, hogy hibás sorozatokat vagy rozsdásodó,
elfekvô készleteket küldtek Kelet-Európába, mondván:
Kelet-Európa bonyolult hely, ahonnan nehezebben fogják tudni
visszaküldeni. Klasszikus recept volt, hogy a megrendelt
kisebb tétel jó minôségû árut tartalmazott, ugyanattól a
szállítótól második körben rendelt nagyobb mennyiség már
egészen másnak bizonyult, és a távolságok miatt nem lehetett
elérni a szereplôket. Ahogy a számítástechnikai piac bôvült,
a csalók fegyvertára egyre gazdagodott."
Ami a konkrét esetet illeti, a vezérigazgató-helyettes
elmondta: a felhasználótól érkezett bejelentés nyomán
azonnal intézkedtek, és megállapították, hogy egyik vidéki
kft.-jük -- nem a Mûszertechnika Budapesten keresztül
beszerzett -- gépeibe egy hazai nagykereskedôtôl származó
alaplapokat tett. E készülékeket azonnal kicserélték, az
importôrt pedig fülön fogták. Kilétét, mivel rendezni tudták
a számlát, Bárdossy úr nem kívánta nyilvánosságra hozni.
Arra a kérdésre, hogy a Mûszertechnika nyomon követi-e,
hogyan rendezôdik a kérdés az importôr és az exportôr
között, elmondta: hivatalosan valószínûleg nem fognak
tájékoztatást kapni, informális csatornákon azonban --
másokhoz hasonlóan -- bizonyosan tudomást szereznek majd a
történtekrôl.
Feketelistákat a hazai forgalmazók ugyan nem vezetnek,
ám idôrôl idôre maguktól létrejönnek fekete- vagy
szürkelisták. Amikor egy-egy újabb trükk jelenik meg a
piacon, a beérkezô alkatrészek ellenôrzése megszigorodik, és
újfajta módszerekkel egészül ki, de ezek a trükkök a
meglévô, klasszikus módszerekkel, rutinellenôrzésekkel az
elsô pillanatban rendszerint nem derülnek ki. E körbe
tartoznak például az átszitázott processzorok, amelyek
általában nem kevert, hanem színtisztán hamis
szállítmányokban érkeznek, hiszen a szállító így érhet el
maximális hasznot.
A méregpoharat jobbára az amúgy is meglehetôsen védtelen
egyedi végfelhasználók ürítik ki, akik a néhány ezer
forintos árkülönbséget mérlegelve választanak terméket.
""Legújabban -- mondta -- olyan CD-ROM-olvasók jelentek meg
a magyar piacon (is), amelyek egy bizonyos méretnél nagyobb
állományokat nem tudnak olvasni. Ugyanúgy, ahogy a kommersz
áruk -- ruhanemûk, háztartási gépek, televíziók, órák --
közt mindig is voltak és lesznek hamisítványok, mostantól
fogva számítani kell arra, hogy e jelenség a
számítástechnikában is felüti a fejét."
A neves számítógép-gyártó felajánlásáról szólva, mely
szerint szívesen bocsátanak a magyar gyártók rendelkezésére
mérômûszereket, Bárdossy úr elmondta: valójában nincs
szükségük ilyen jellegû segítségre. ""Ilyen
tesztberendezésekkel talán azok a kis cégek védekezhetnek,
amelyek szörnyû árversenyben vannak. Egy bizonyos cégméreten
felül a megoldás az, hogy a cég megbízható szállítókkal
dolgozik. Ha az ember -- az egészen extrém lehetôségeket is
figyelembe véve -- mûszerekkel akarja ellenôrizni minden
egyes szállítmány minden egyes darabját, a ráfordított idô
és energia miatt az esetleges árkülönbözetet többszörösen el
fogja bukni."
Megkérdeztük: nem gondolkodtak-e a nagyok azon, hogy
érdekeiket valamilyen szövetségbe tömörülve próbálják
megvédeni, s egyben közelebb kerüljenek a vásárlókhoz.
""Mind a kisebb, mind a nagyobb számítástechnikai cégek,
illetve a multik között többféle érdekegyeztetési szint
létezik -- mondta a vezérigazgató-helyettes. -- Ezeken a
fórumokon az egyébként egymást gyilkoló cégek együtt
gondolkoznak. Például már a nyolcvanas évek közepén, a külsô
veszélyre reagálva jött létre a Percomp társulás annak
érdekében, hogy ki tudjanak maguknak lobbizni olyan
lehetôségeket, amelyek az állami vállalatoknak megvoltak. Az
azonos szinten lévô vállalatok egymás közti érdekegyeztetô
fórumai ma is léteznek, mûködnek." Az utazási irodákéhoz
hasonló, szigorú feltételeket állító ""kamara" létrehozása a
vezérigazgató-helyettes szerint nem volna haszontalan, bár
""öt perc alatt lehet új számítástechnikai céget alapítani,
s a vevôk jelentôs részét nem a cég neve, múltja, kamarai
tagsága érdekli, hanem az, ha három százalékkal olcsóbban
adja a terméket." Bárdossy úr szerint például az IVSZ-en
belül lehetne létrehozni egy szervezetet, amely Interneten
közzétenné, kinél milyen jellegû problémákra derült fény.
""Persze senki nem vállalja szívesen a konfliktust, ezért
nehéz lesz megoldani, hogy ez a társulat -- legalább
bizonyos mértékben -- vállaljon föl olyasmit, amiért egyesek
meg fognak rá haragudni."
Mint hangsúlyozta, a hazai számítástechnika
kulcsproblémája jelenleg a vámcsalás. ""Aki betartja a
szabályokat, az az árversenyben hátrányos helyzetbe kerül.
Ugyanakkor olyan árakon bukkannak fel márkás termékek, amely
árak jelzik: nem normális csatornákon kerültek be az
országba." Az illegális árubeáramlás nem csupán apró
cégekhez, bóvliárusokhoz kötôdik. Ha nem is tevôleges
résztvevôi, de passzív szemlélôi olykor az itteni
képviselettel még nem rendelkezô nemzetközi nagyvállalatok,
amelyek -- nyitás elôtt -- igyekszenek minél nagyobb piaci
részesedést szerezni maguknak. Eközben nem törôdnek azzal,
ki, milyen eszközökkel, mit csinál. ""Egyszer egy nagyon
nagy cég nem hazai vezetôjével beszélgettem errôl, aki kerek
perec megmondta: jelenleg piaci részesedésért harcol, és nem
érdekli, hogy ebben ki megy tönkre és ki nem, mert ha
egyszer majd normalizálódik a viszony, akkor itt is
normalizált terjesztési rendszert fognak kialakítani, de
addig ezekkel a dolgokkal ne piszkáljuk ôket."
Minôség-ellenôrzésben fel tudják-e venni a versenyt a
multikkal a Hungarian Brand jelzôvel illetett márkás magyar
cégek -- kérdeztük végül. ""A multik gépei -- hangzott a
válasz -- sokszor gyengébb minôségûek, mint ahogy azt az
emberek hiszik. A válasz tehát igen, de ez nem csak a mi
dicsôségünk, hanem a másik oldal gyengesége." Mint mondotta,
a problémák javát a -- mûszaki, gazdaságossági okok miatt
végrehajtott -- konstrukciós változtatások okozzák; a
kompatibilitási kérdés olyankor merül fel, amikor bôvíteni
kell a gépet.
@VAlbacomp--SZÜV@N
@KMinárovits János@N a legjelentôsebb hazai PC-gyártó elnök-
ügyvezetôje és egyben a SZÜV elnök-vezérigazgatója. E
befolyásos cégcsoport vezetôjét többek közt arról kérdeztük,
milyen meglepetések várnak még a felhasználókra.
@K-- Az Albacompnál nyilvánvalóan készítettek
@Kkimutatásokat arról, mennyibe kerül Magyarországon
@Kelektronikai gyártást folytatni, SIMM modulokat gyártani.
@KIgaz az, hogy az Albacomp drágábban tud SIMM-et elôállítani,
@Kmint amennyiért ezeket Tajvanról és máshonnan behozzák?@N
-- SIMM modulokat olcsóbban tudunk ugyan elôállítani,
mintha Tajvanról vagy máshonnan behoznánk, de azzal nem
tudok mit kezdeni, hogy zsebimporttá válik a piac. Azzal nem
tudunk versenyezni, aki nem fizet vámot és áfát, de ezt a be
nem fizetett áfát visszaigényli.
@K-- Bizonyára hallott arról, hogy Magyarországon is
@Kfeltûntek hamisított cache IC-k, RAM-ok...@N
-- És más IC-k is, hiszen SIMM-ben is van hamis. Nem
vagyok megütközve, mert Tajvanról kapott, megbízható
információk alapján el tudtuk kerülni, hogy ezekbe
""belevásároljunk". Több mint egy éve megy Tajvanon ez az
üzlet, s csak véletlen, hogy nem elôbb jutott el
Magyarországra.
@K-- Milyen további hardverhamisítási trükkök vannak?
@KOlvasói visszajelzések alapján (is) tudjuk: kerültek
@Kforgalomba olyan alaplapok, amelyeken 256 kilobájt helyett
@Kcsak 128 vagy 0 K van. Használatosak más trükkök is?@N
-- Egy idôben eléggé elárasztotta a piacot egy nagyon
olcsó RAM, egy SIMM modul, amely úgynevezett chip-on-board
technológiával készült: egy tokozatlan IC-t ráragasztanak,
és arannyal kikötik, majd kap egy plecsnit, amelyet
ráöntenek. Abban a pillanatban, amikor az ember meghajlítja,
végük. Ebbôl szerintem tízezerszám került be a magyar
piacra, az egyik nagy gyártó ugyanis kiszórta ôket, mert nem
tudta használni. Ezenkívül Tajvanon ma is mûködik -- a
távol-keleti lapokban reklámozza magát -- olyan cég, amelyik
felvásárolja a selejt tárcsákat a japán gyártóktól, majd
átméri és tokozza ezeket. Gyárt belôlük RAM-okat és cache
RAM-okat is. Nos, ezek az IC-k nem tudják a specifikációt,
és rövidebb az élettartamuk. Hogy hogyan kerülnek ki a
gyárból, vagy a gyárak miért engedik meg, hogy kikerüljenek,
nem tudom. A harmadik trükk a videojátékok elôállítóival
kapcsolatos. Ezekben a -- rengeteg RAM-ot igénylô --
szerkentyûkben egy lényegesen rosszabb minôségû RAM is
megteszi, mert a felhasználót nem zavarja, ha egy-két
képpont kimarad. Ha azonban az ezekbôl a forrásokból
származó RAM belekerül a számítógépbe...
Ugyanez az eset a multimédia winchesterekkel, amikor
azokat rendes merevlemezként adják el. Hamisított
processzorok is vannak. Ez Tajvanon iparág: AMD DX/2-50-bôl
Intel DX/2-66-ot csinálni. Ezt négy vagy öt cég tudja
Tajvanon, lézeres technológiával.
@K--Talán hallott a ""fapados" Pentiumról: 386-os
@Kprocesszor fûtôszállal, ventilátorral, társprocesszorral...@N
-- Azt is meg tudnám mondani, ki forgalmazza ezeket.
Közös beszerzési források lévén elôfordul, hogy a fax
véletlenül hozzánk jön be. Ha az van a faxon, hogy ""2-66
felirattal tud 2-50-et szállítani", én nagyjából sejtem,
mirôl van szó.
@K-- Várható ez ügyben a magyar hardvergyártók és
@K-forgalmazók között valamiféle összefogás?@N
-- Elôször a vámcsalókat kellene kizárni, de
pillanatnyilag a szakma erkölcsileg sokkal mélyebben van
annál, semhogy bárki intézményesen tudna ezzel foglalkozni.
@K-- A színes tv-k körül kirobbant botrány idején a
@Kgyártók kivonultak a piacról, a háztartási tüzelôolaj
@Khamisítása miatt a Shell inkább lemondott a gázolaj
@Kforgalmazásáról, most pedig -- úgy vélem -- hasonló helyzet
@Kvan kialakulóban a mikroelektronikai részegységekkel
@Kkapcsolatban. Tervez-e lépéseket emiatt az Albacomp?@N
-- Nem tudjuk megtenni, hogy kivonulunk a
számítástechnikából. A Shell könnyebben kibírja, ha egy
ideig nem forgalmaz gázolajat, csak benzint, mint mi, ha nem
lépünk tovább. Nekünk csak erôsíteni lehet, és lobbizni
annak érdekében, hogy a negatív jelenségek eltûnjenek a
piacról.
@K-- És hogyan lehetne ezt a helyzetet áthidalni,
@Kelkerülni azt, amit senki nem kíván, hogy -- mondjuk -- a
@KKermi vagy bárki más minden alaplapot bevizsgáljon?@N
-- ùgy gondolom, hogy az APEH-nek és a Vámhivatalnak
lenne ebben tennivalója.
@VAspect@N
Hétfô reggelente faxok tömkelege várja @KMagyar Lászlót,@N
az Aspect kereskedelmi igazgatóját. Van köztük megrendelés
és árlista egyaránt. ""Ma reggel hasonlítottam össze két
árlistát. Az egyik attól az amerikai cégtôl érkezett,
amelyiktôl az Aspect a processzorokat vásárolja, két másik
pedig lakásból forgalmazó úgynevezett processzor-
nagykereskedôtôl jött. Összehasonlítva a piac és a gyárak
lüktetését tükrözô amerikai árakat a magyarországi
kínálattal elképesztô helyzetet találtam." Magyar László
véleménye szerint a hirdetésekbôl pontosan megállapítható,
mely árajánlatok mögött van inkorrekt áru. A közel 50
százalékot elérô árkülönbség -- ennyit lehet megtakarítani a
beszerzési áron a szállítási díj, a vám, a vámilleték, a
kezelési költség, az extravám, az áfa, az iparûzési adó, a
bérköltség stb. mellôzésével -- arról is árulkodik, hogy az
illegálisan behozott termékek eredete bizonytalan. ""Nem
azokról beszélek, akik Salzburg fölött az ott megragadt
készleteket, feljavított árukat vásárolják fel. Ezek ugyanis
mindössze 10-15 százalékkal tudnak alámenni a piacnak."
Megtörtént esetet idéz: ""Volt egy távol-keleti cég,
amelyik két év alatt szétbombázta a piacot az áraival.
Decemberben a tulajdonosok elmentek haza, vissza sem jöttek,
az alkalmazottak pedig itt vártak januárig. Az ilyen esetek
az itteni cégalapítási szabályoknak köszönhetôk.
Németországban nem lehet egyik napról a másikra
nagykereskedést nyitni, abból óriási botrány lenne."
Bár bízik abban, hogy elôbb-utóbb ezek a cégek
""letérdelnek", nem fest rózsás képet a jövôrôl, hiszen az
említett processzorcégek és társaik ""osztódással
szaporodnak" -- megtalálják a maguk helyét a piacon. A
CD-írók megjelenésével rövidesen várható a CD-hamisítás
elterjedése is, bár eddig nem tudnak itthon készült
illegális másolatok forgalmazásáról.
Véleménye szerint vajmi keveset segít a helyzeten, ha a
felfedezett ""stikliket" például Interneten közlik a cégek,
mivel nem ôk vásárolnak tôlük, hanem a kis felhasználók.
@VA jogász@N
@KStrasser Tibor@N ügyvéd szerint a számítástechnikai
termékeket speciális jogszabályok nem védik. A vásárlóerô
csökkenése a vevôket az olcsóbb áruk felé hajtja. Míg
azonban a fejlettebb piacú országokban reklamáció esetén a
kereskedô még vitatható esetben is cserél, nálunk az sem
elég, ha a vevô az áruról bebizonyítja, hogy az rossz.
Visszakérheti a pénzét, ha nem elégedett a termékkel,
illetve jogában áll Kermi vizsgálatot kérni. Ha nem kapja
vissza a vételárat, akkor lehetôsége van bírósághoz
fordulni, de mire a bíróság az ügyet tárgyalni tudja,
addigra a beperelt cég akár már meg is szûnhetett.
Rendeletekkel, szigorú ellenôrzéssel nem tartható kordában
ez a piac. A legjobb megoldás: megbízható helyen megbízható
terméket vásárolni. Aki nem ezt teszi, magára vessen!
@VDigital Equipment@N
@KBeck György,@N a Digital Equipment Magyarország Kft.
ügyvezetô igazgatója azt ajánlotta: a cache- és CPU-
hamisításra vonatkozó kérdéseinket @KBernhard Schaefernek,@N a
PC üzletág régiónkért felelôs igazgatójának tegyük fel. Nos,
a német sajtóból értesült már a miénkhez hasonló esetekrôl.
Tudomása szerint az egyik leggyorsabban növekvô német PC-
gyártónál is elôfordult ilyen probléma. Mint mondta, a gond
azoknál a cégeknél jelentkezhet, amelyek nem végeznek
körültekintô minôség-ellenôrzést összeszerelés elôtt. Maga a
DEC is szembesült nehézségekkel akkor, amikor a skóciai
raktáraiból ellopott processzorokat magasabb számmal ellátva
hozták forgalomba. Ez az eset nemcsak ôket érintette
kellemetlenül, de más cégeket is kínos helyzet elé állított.
Ami a DEC gyártmányait illeti, azok gondos teszt után,
hároméves garanciával kerülnek forgalomba. Mint mondta,
tudomása van ugyanakkor arról, hogy például Oroszországban
helyi összeszerelésû PC-khez nagy mennyiségben vásárolnak
márkajelvényeket, így Intel emblémákat.
Arra kérdésre, vajon a márkás gépek gyártói -- élve a
kialakult helyzet adta lehetôséggel -- nem emelik-e áraikat,
a közép-kelet-európai igazgató elmondta: a DEC -- mint a
leggyorsabban növekvô PC-gyártó -- igen agresszív
árképzéssel tör elôre a piacon; júliustól kezdi meg
mûködését Kelet- Európában tevékenykedô, önálló PC-s
részlege.
Mind a régió igazgatója, mind @KNacsa Sándor@N termék- és
szervizmarketing-menedzser úgy véli, a Digital
Magyarországnak is kötelessége, hogy segítséget nyújtson a
felhasználóknak. ""Olykor nem könnyû eldönteni, a helyi
kereskedô felelôs-e a hamisítványért vagy ôt is becsapták.
Ez utóbbi esetben szívesen segítünk például teszt- és
mérôberendezésekkel -- fejtette ki Schaefer úr --, hiszen a
piac és a felhasználók iránt közös a felelôsségünk."
""Ha neves cégekrôl kiderül, hogy belekeveredtek a
hamisítási botrányba, le kell vonniuk a következtetéseket --
fogalmazott Nacsa Sándor. -- Míg azonban a gázolaj-hamisítás
vagy a színes televíziók körül kirobbant dömpingárbotrány
esetében a neves cégek döntöttek úgy, hogy kivonulnak, a
számítástechnikai piac éppen a márkanevek irányába tolódik
el, akkor is, ha a pillanatnyi pénzszûke a noname-eknek
kedvez."
Itt azonban nem csupán hazai esetekrôl van szó, hiszen a
miénknél jóval ""civilizáltabb", szabályozottabb piaccal
rendelkezô Németországban tavaly szeptemberben jelent meg
elôször a hamis gyorsítóval foglalkozó cikk a @KCT Magazin@N
hasábjain, az ez év júniusi szám vezércikkírója pedig
gunyorosan innovációs nagydíjat szavazott meg a
hamisítóknak...
@VIBM@N
@KGottlieb István@N PC termékmenedzser szerint az IBM
minôségbiztosítási rendszere mellett ilyen termékek nem
kerülnek, nem kerülhetnek ki a gyárból. Mivel azonban a
processzorokról csak a gyári tesztelés során döntik el, hogy
azok milyen frekvenciájú üzemre alkalmasak, elôfordulhat,
hogy a 75 megahertzes Pentium processzor 90 megahertzcel
meghajtható. Magyarországon a nem közvetlen IBM partnerek is
vásárolhatnak IBM termékeket disztribútoron keresztül, így
elvileg a Kék òriás gépeibe is kerülhetnének hamis
alkatrészek, eddig azonban nem kaptak hírt ilyesmirôl. Ilyen
esetben ellenôriznék, ez hogyan történhetett meg, és habozás
nélkül megtennék a szükséges lépéseket.
@VMiniszterelnöki Hivatal@N
Ad absurdum a Miniszterelnöki Hivatalt is utolérheti a
selejt bosszúja. @KHorváth Jánost,@N a Miniszterelnöki Hivatal
Informatikai Tárcaközi Bizottságának titkárát kérdeztük,
""belevásároltak-e" ilyen szállítmányba.
A közigazgatás -- hallottuk -- évente 20-30 milliárd
forintot költ informatikára, ez idáig azonban a
minisztériumok nem jelezték, hogy hamisított hardvereszközök
kerültek volna az apparátusba. Megpróbálják a nem egészen
tiszta eredetû termékeket úgy kivédeni, hogy nagyobb
hardver- és szoftverszállítókkal kötnek keretmegállapodást,
s ha netán csalódnának, azonnal felbontják a szerzôdést. (A
nyílt rendszereknek megfelelô termékek listáját, amely
minôsített termékeket tartalmaz, évente kétszer
megjelentetik.) Ettôl azonban még bekeveredhetne silány
minôségû áru is, hiszen a vásárlások nem mindegyikét szabja
meg kormányzati ajánlás. Az államháztartási törvény elôírja,
hogy 10 millió forintos beruházásnál, illetve ha az egyedi
érték meghaladja a 2 millió forintot, tendert kell kiírni.
Mivel a tárcák kezét nem kötik meg a keretszerzôdések -- új
kategóriával, az intelligens vásárló fogalmával szeretnék
megismertetni a közigazgatást: olyan ismereteket igyekszenek
átadni, amelyek birtokában kulturált szerzôdéseket tudnak
elôkészíteni, a problémákat ki tudják szûrni.
Horváth úr nem tartotta kizártnak, hogy kormányzati
intézkedésre kerüljön sor, amennyiben bebizonyosodik, hogy
Magyarországon valakik önös érdekbôl, a vevôket
megtévesztve, nem a specifikációknak megfelelô termékeket
adnak el, bár úgy vélte: erre a piac -- és a Versenyhivatal
-- szokott reagálni a maga eszközeivel. Kijelentette: az
Informatikai Tárcaközi Bizottság a gyenge minôségû
termékekkel, a hamisítványokkal kapcsolatos bejelentéseket
örömmel venné, és továbbítaná a Versenyhivatalnak. A hazai
gyakorlat -- amely szerint ajánlásokkal, szabványokkal
igyekeznek befolyásolni a tevékenységet -- megfelel az
európai gyakorlatnak. Elképzelhetô, hogy két év múlva a
minisztériumoknak csak az ISO 9000 minôsítést szerzett cégek
szállíthatnak számítástechnikai eszközöket.
Ami az Egyesült Ållamok invesztíciós ""hidegháborúját"
és az információs szupersztráda európai és magyarországi
helyzetét illeti, Horváth úr úgy vélte: az
újgyarmatosítástól való félelem Európa-szerte benne van a
levegôben. Nem szabad azonban az elmaradottságunkat
hangsúlyoznunk. A nemzeti stratégia feladata megtalálni a
rést, amelybe beékelôdhetünk, amelyen keresztül
megtalálhatjuk a helyünket a nemzetközi munkamegosztásban,
elkerülendô a lemaradásból származó frusztrációt. A
kormányzat a telekommunikáció fejlesztésével és -- a hazai
ipar megrendelôjeként -- a szoftvergyártók és a kereskedôk
segítségére lehet, a kutatás informatizálása pedig
hozzásegítheti az országot ahhoz, hogy hazánkban regionális
informatikai centrumok alakuljanak ki. Arra a kérdésre, hogy
országunk mennyire van felkészülve az informatikai
szupersztráda korára, sommásan így válaszolt: ""annyira,
mint, mondjuk, a Boeing repülôgépek gyártására," noha a
hazai informatikai kultúra és felkészültség a térség
országaihoz képest a legjobb.
@VKermi@N
A Kermi és a Fogyasztóvédelmi Fôfelügyelôség átszervezés
elôtt áll, egyelôre nem ismeretesek pontosan az új szervezet
feladatkörei. A számítástechnikai termékek nincsenek rajta
az úgynevezett Kermi-listán, a helyzeten a május 25-i
rendeletmódosítás sem változtatott. A Kermi együttmûködik a
sokkal nagyobb költségvetésel gazdálkodó Stiftung
Warentesttel. Az intézetnek nagyon sokféle termék
vizsgálatára felkészültnek kell lennie, ám a Kermi
költségvetési támogatását is folyamatosan csökkentik. @KGeri
@KIstván@N kandidátus, a Kermi mûszaki igazgatóhelyettese
szerint a véges költségvetésébôl nem futja teljesen azonos
színvonalú vizsgáklatokra minden termékcsoportnál. A
vizsgálatok szempontrendszerei sem állandóak, ez akár a
Stiftung Warentest évkönyveiben is nyomon követhetô. A
számítógépek forgalomba hozatal elôtti vizsgálata --
mondotta -- még a sokkal nagyobb országokban sem cél, de a
gyakori technikai módosítások miatt erre nem is törekszenek.
Jelenleg évente három-négy, számítógépekre vontakozó
reklamáció fut be a Kermihez. Ilyen volt például az az eset,
amikor el kellett dönteni, hogy egy laptop képernyôje
gyártási hibás volt, vagy pedig összetörték. Ha a vásárlónak
a termék - - így a számítógép -- minôségével szemben
kifogása van, akkor azt minden esetben a forgalmazónál vagy
a szervizben kell bejelentenie. Ezután az eladó vagy a
szerviz állást foglal, hogy a megadott minôségi kifogás
mûszaki szempontból jogos, vagy sem. Ha mûszaki kérdésben
vita van, a vásárló kérheti, hogy a terméket küldjék be a
Kermihez vizsgálatra. Tapasztalatuk szerint azonban olykor
nem a vásárló által hibásnak ítélt darabot kapják meg
vizsgálatra. Ennek kivédésére szükség esetén alkalmas módon
megjelölik a terméket. Találkoztak már vissza-visszatérô
darabokkal.
Mint a mûszaki igazgatóhelyettes mondta, magánembernek
is jogában áll a Versenyhivatalhoz fordulnia, ha azt
tapasztalja, hogy valamely cég megkárosítja, hamis reklámmal
megtéveszti a fogyasztókat.
@VFogyasztóvédelmi Fôfelügyelôség@N
@KSzáraz József@N mûszaki osztályvezetô szerint a
felügyeletnél nincsenek meg az anyagi, személyi feltételek a
számítástechnikai termékek ellenôrzéséhez. Bár már életbe
lépett a termékfelelôsségi törvény, per eddig nem indult.
Mint elmondta, a számítógépekre külön minôségi szabályozás
nincs. A biztonságtechnikai bevizsgálást pedig ettôl
teljesen külön lehet és kell is kezelni. Ha valaki mást
hirdet, mint amit elad -- a készülék nem teljesíti a
specifikációt --, akkor rossz minôségû terméket hoz
forgalomba. Emiatt azonban a termék forgalmazása nem
tiltható le, csak akkor, ha biztonsági elôírásokat nem
teljesít.
Míg a személyautópiacon a nagy autógyárak kereskedôi
lesöpörték a hiénákat, a híradástechnikai cégek esetében még
nem került sor átrendezôdésre. A tôkeerôs cégek, például a
Matsushita (Panasonic) vagy a Sony képviseletei legálisan
dolgoznak, befektetnek, import-, kereskedelmi és
szervizhálózatot tartanak fent. E cégek a legjobb
munkaszervezéssel sem tudnak hasznot kitermelni, mert az
általuk forgalmazott termékek az ô áraik harmadáért kaphatók
a feketepiacon. Magyarország az egyedüli ország a világon,
ahol a Sony a saját termékeivel kénytelen konkurálni. A
feketén behozott áruk távol-keleti változatok, az ottani
biztonsági normáknak felelnek meg, magyar nyelvû ismertetôt
nem adnak hozzájuk. Ha e készülékeknek valami bajuk van,
akkor a gyártó márkaneve kerül hírbe. Száraz úr szerint volt
olyan idôszak, amikor a híradástechnikában a feketepiac
részesedése már elérte a legális piacét. Noha az ellenôr 10
ezer forintra büntetheti a hamis árukkal kereskedôt, a
büntetés összege úgyszólván bele van kalkulálva az árba.
Eddig egyetlen cégnél volt visszatartó erô: az Elekta
színes televíziók ügyét a Felügyelet a vizsgálat után
nyilvánosságra hozta, és az eladott berendezéseket
visszavásároltatta. Egyes kereskedôk már beálltak a legális
dealerek közé. A Felügyelet szakemberei a hirdetésekbôl
pontosan tudják, ki dolgozik legálisan, ki nem, de fellépni
nem tudnak ellenük. A költségvetésük ennyit enged meg, nem
többet. A mûszaki osztályvezetô szerint a jelenlegi
szankcionálási rend miatt szélmalomharcot vívnak.
@VMEEI@N
@KLazur Lajos@N, a MEEI igazgatója szerint az intézet a
hardverhamisítás kérdésében nem illetékes. Ha a fogyasztót
becsapták, akkor a PTK szerinti garancia és a szavatosság
alapján lehet eljárni. A hamisítást a törvényt bünteti, a
kérdéssel tudomása szerint a Versenyhivatal foglalkozik. Ha
valaki például a MEEI jóváhagyási jelét hamisítja a
terméken, akkor polgári peres eljárást kezdeményeznek
ellene.
A hamisítás és a rossz minôség nem uyganaz. A piaci
versenyben a gyenge minôségû termék elôbb-utóbb alulmarad.
Ha valaki valamit nagyon olcsón vesz meg, tudomásul kell
vennie, hogy az ár és a minôség összefügg. Ha viszont egy
berendezés három bekapcsolás után tönkremegy, akkor már nem
a minôsége gyenge, hanem egyszerûen rossz, vissza kell adni
és többet nem kell olyat vásárolni. Ugyanakkor, ha a termék
nem felel meg például a biztonsági elôírásoknak vagy az
elektromágneses kompatibilitás követelményeinek, akkor ezek
a készülékek nem forgalmazhatóak Magyarországon. Míg a
minôség piaci kategória, a biztonság és az EMC a jogilag
szabályozott területek közé tartozik: adottak a vizsgálati
és követelményszabványok.
Nyugaton akármit, akárhol nem vesznek meg.
Elképzelhetetlen, hogy egy német háziasszony piacon
vásároljon villamosági terméket. A megbízható cégek
megbízható beszállítókkal, megbízható alkatrészekkel,
megbízható konstrukciókkal dolgoznak. Ezek mindig drágábbak
lesznek, mint azok a silány minôségû termékek, amelyek nem
felelnek meg semmilyen elôírásnak. Magyarországon több
évtizedes hagyománya van annak, hogy neves cégeknek más
piacra szánt, a magyar szabványoknak meg nem felelô
termékeit akarják a nagyobb haszon reményében behozni. Az
import jelenleg is MEEI minôsítéshez van kötve, de sokan
megszegik a jogszabályi elôírásokat.
A MEEI kilenc éve lett teljes jogú tagja az elektronikai
alkatrészek nemzetközi tanúsítási rendszerének, az IECQ
rendszernek. Most van arról szó, hogy Magyarország kilép az
IECQ-ból, mert az ipar részérôl nincs érdeklôdés a rendszer
iránt. Alig van ma már magyar elektronikaialkatrész-gyártó,
a rendszerben való részvétel pedig nagyon sokba kerül. A
hasonló európai CECC rendszerbe annak idején már nem is
kezdeményezték a belépést. A MEEI más nemzetközi tanúsítási
rendszerekben is részt vesz. Az Európai Unió országai a
Cenelec tanúsítási rendszerben eddig egyedül Magyarországot,
a MEEI-t fogadták el teljes jogú tagként.
Az MSZ1: 93 szabvány szerint jövô év január 1-jétôl 220
volt névleges tápfeszültségû számítógépeket MEEI engedély
nélkül forgalmazni nem lesz szabad. Az elfeketedô
gazdaságban a tisztességes gyártók, akik minden jogszabályt
betartottak, kénytelenek elmenni a feketegazdaság irányába,
mert fent akarnak maradni. A MEEI-nél minden jelentôsebb
számítógépgyártó bevizsgáltatta termékeit.
Azon számítógépgyártók, amelyek termékeiket a 8/1984 IpM
számú rendelet értelmében a MEEI-nél minôsítették, a
következôk:
Advanced Logic Research
Albacomp
Amstrad
Apple
Atari
Bull
Compaq
Enterprise
Fan Electronics
Flytech Technology
Hewlett-Packard
Hyundai
IBM
Masushita
Microsystem
Mûszertechnika
Olivetti
Packard Bell Electronics
Psion Plc
Samsung
@VA szerkesztôség@N
Nem Prométheus, nem is Hermész volt az elsô csibész. A
hamisítás egyidôs a kézmûiparral és a mûvészetekkel,
csempészettel pedig azóta foglalkoznak élelmes emberek,
amióta vámok, adók vettetnek ki az árukra. A hazai gazdaság
kül- és belföldi megítélését, a tôke mozgását alapvetôen
befolyásolja, megvédik-e érdekeit a hatóságok.
Összeállításunk következô része a gazdaságpolitikára
koncentrál. A feketegazdaságot ezennel sorsára hagyjuk --
boldoguljon, ha hagyják, ha van illetékes, aki ezzel
foglalkozzon. Tudjuk: amit eddig diagnosztizáltunk, csupán a
tünet, olyan, mintha annyit látnánk a fertôzésbôl, hogy az
AIDS-es köhög. Az immunrendszert élesztgettük és a hibás
mûködésért felelôs kórokozót kerestük beszélgetôpartnereink
segítségével. Nem fogunk lobbizni, ""csak" biztosítjuk a
fórumot ehhez, hiszen lapunk a szakmához kötôdik, amíg
vannak cégek, amelyek -- ahogy egy interjúalanyunk mondta --
""a terhektôl még ki tudják emelni a fejüket a vízbôl".
@VHallgatni arany?@N
Amikor Prométheusz másodszor lopta vissza a tüzet a
Földre, Zeusz Pandora megteremtésével büntette meg az
embereket. A kíváncsi nô felnyitotta a fôistentôl kapott
gyönyörû szelencét, amelybôl mérhetetlen szenvedés és
nyomorúság özönlött elô.
Összeállításunk készítése közben számos kétség merült
fel bennünk, nem okozunk-e több kárt, mint hasznot a
hallottak- látottak publikálásával. Szó esett arról,
megemelkednek-e az árak a hazai piacon, le kell-e végül
húzniuk a redônyt egyes cégeknek. Kérdéseink kérdéseket
szültek, mígnem elérkeztünk arra a pontra, amikor némelyik
interjúalanyunk jóindulatúan figyelmeztetett: e ponton nem
jó túllépni. Olvasóink, a vásárlók érdekében írtuk le, mit
leltünk Pandora szelencéjében.
@VA kis felhasználó@N
@KG. Å.@N a SOTE 1. sz. Belklinikájának osztályvezetôje a
munkahelyén és a magánéletben egyaránt használ számítógépet.
Belgyógyászként többek között a @KScientific American Medicine@N
szakfordítója, lektora. A munkahelyi állapotok a klinikán a
mai egészségügy általános helyzetét tükrözik, az otthoni
munkát jobb körülmények között végzi, de csak óvatosan,
hónapok alatt tud eljutni odáig, hogy a gépét fejlessze.
Hardverest megfizetni nem tud. A nagyon kis árkülönbségekre
is érzékeny a családi költségvetése, ezért inkább tudatosan
mond le az érvényesíthetô garanciáról, köt kompromisszumot,
még ha rosszat is, és bízni kénytelen abban, hogy nem jár
pórul. Tudja, hogy a munkája nem hatékony, de egy hatékony
hardver- és szoftverkörnyezetbe invesztálni nem tud sem ô,
sem pedig a klinika, ahol dolgozik. Egy alaplapja és két
merevlemeze bánja...
@VEz az igazi@N
Az Intel gyártmányú 133 megahertzes Pentium
mikroprocesszor az igazi... Egy ilyen processzor, csak
felülcímkézett társaival ellentétben, a valóságban is az
alábbi paramétereket teljesíti, mégpedig hosszú távon:
- 3,3 millió beintegrált tranzisztor ;
- 3,3 voltos, 0,35 mikronos BiCMOS technológia;
- 219 MIPS (négyszer gyorsabb a 486DX2/66-nál);
- iCOMP index: 1110/133 megahertz;
- takarékos üzemmód;
- SL technológia;
- SPGA (Staggered Pin Grid Array) tokozás;
- multiprocesszor-támogatás, on chip multiprocesszoros
megszakításvezérlô (maximum 16 processzor);
- 2x8 kilobájt cache;
- MESI cache konzisztencia protokoll;
- Branch Target Buffer.
@VTesztprogram@N
Nem ördöngösség eldönteni, valódi, avagy hamis cache
memória van-e gépünkben. Az erre szolgáló tesztprogram, a
Celem Cache Test (mint azt lapunk 1995/21. számában már
olvashatták) megtalálható a CT BBS telefonszámán (270-2963)
a LO3 területen, CCT386.ARJ néven vagy átvehetô a
szerkesztôségben.